Medicii europeni prescriu prea multe antibiotice. Semnalul de alarma tras de cercetatorii belgieni apare in contextul in care Organizatia Mondiala a Sanatatii anunta ca o serie de antibiotice nu vor mai fi eficiente peste 10-20 de ani.
STELUTA INDREI
![](/modules/pnCPG/coppermine/albums/userpics/10001/pastile.gif%20%20) |
AVERTISMENT. Conferentiar doctor Adrian Streinu Cercel atrage atentia ca antibioticele au ramas in urma bolilor infectioase, pentru ca bacteriile care le provoaca au suferit mutatii |
Consumul de antibiotice este mai ridicat in tarile din sudul si estul Europei decat in cele din nord, se arata intr-un studiu publicat in revista medicala The Lancet si efectuat de o echipa de cercetatori belgieni. Rezultatele studiului sunt cu atat mai importante, cu cat exista semnale ca "in curand vor disparea antibioticele, aceste medicamente-miracol ale secolului al XX-lea, a caror utilizare abuziva provoaca rezistente ingrijoratoare", a declarat coordonatorul studiului, profesorul Herman Goossens de la Universitatea din Anvers.
STUDIU. Intre 1997 si 2002, profesorul Goossens si colegii sai au comparat informatii despre consumul de antibiotice din 26 de tari europene utilizand ca unitate de masura doza zilnica de antibiotice la 1.000 de locuitori. Ei au aflat ca medicii europeni fac abuz de antibiotice, dar acest comportament nu este omogen in toate tarile europene. Medicii din
sud au tendinta sa prescrie mai multe antibiotice decat cei din nord.
Pe primul loc se situeaza Franta, unde consumul de antibiotice la 1.000 de locuitori este de 3,2 ori mai mare decat in Olanda, unde se inregistreaza cea mai scazuta utilizare a acestor medicamente.
Autorii studiului sustin ca "aceste discrepante intre tari ar putea fi explicate prin diferentele de cultura si educatie, dar si prin abordarea diferita a medicamentelor in fiecare stat european". Situatia este grava, pentru ca, pe de o parte, medicii prescriu prea multe antibiotice, iar pe de alta parte, pacientii le solicita din ce in ce mai mult si chiar le folosesc din proprie initiativa. Astfel se creeaza rezistenta organismului la antibiotice, adica ele nu mai sunt eficiente contra bacteriilor.
CONCLUZII. Rezultatele acestui studiu ar trebui sa fie un punct de plecare pentru stabilirea altor conditii de prescriere a antibioticelor, deoarece evolutia rezistentei bacteriene este mai rapida decat descoperirea unor noi antibiotice, a concluzionat profesorul Herman Goossens.
Tarile bogate se confrunta cu fenomenul farmacorezistentei din cauza abuzului de antibiotice, dar si cele sarace au aceeasi problema dintr-un motiv cu totul diferit: situatia economica precara nu le permite utilizarea anitibioticelor. Asadar, rezistenta bacteriana poate aparea si din cauza lipsei antibioticelor.
BACTERIILE AU DEVENIT REZISTENTE
|
Potrivit Organizatiei Mondiale a Sanatatii (OMS), anumite antibiotice disponibile in prezent nu vor mai fi eficiente peste 10-20 de ani. Din cauza utilizarii abuzive de antibiotice, bacteriile au invatat sa se apere de aceste medicamente, iar cei care pierd lupta cu bolile infectioase sunt oamenii. Anumite boli vindecabile - de la pneumonie si otita pana la tuberculoza - pot deveni incurabile, semnaleaza raportul publicat de OMS. Acest document arata ca majoritatea bacteriilor incep incet, dar sigur devin rezistente la medicamentele actuale. Acest fenomen, numit farmacorezistenta, este in crestere. Un exemplu in acest sens este dat de doctorul David Heymann, director executiv al OMS, responsabil cu bolile transmisibile, care spune: "Ne-au trebuit 20 de ani sa obtinem penicilina si tot 20 de ani au fost suficienti pentru ca acest medicament sa devina practic ineficient in tratamentul blenoragiei in cea mai mare parte a lumii".
|