Caravana a pornit la drum, în cea de-a şasea ediţie a campaniei "Descoperirea României". Specificul căutării noastre este, de astă dată, unul oarecum detectivistic. Veţi afla de la noi lucruri puţin ştiute despre viaţa şi opera unora dintre cei mai de seamă reprezentanţi ai neamului nostru, de-aceea am şi numit drumeţia noastră "Caravana Marilor Români".
![4990-94988-caravana.jpg 4990-94988-caravana.jpg](/usr/imagini/4990-94988-caravana.jpg)
După aceste mărturii noi am plecat.
ÎN ZONA SIBIULUI
Ce se petrece acum la Humuleşti, Hobiţa sau Lancrăm? În România reală, pe care o redescoperiţi cu noi, căutători de fapte bune, de idei generoase şi de oameni minunaţi.
Pentru câteva zile poposim în preajma Sibiului, prin locurile de care sunt legate numele lui Cioran, Blaga, Goga şi Noica. Nu întâmplător, mâine vă vom povesti despre Badea Cârţan şi urmaşii săi, cu ţăranul cărturar pelerin începem caravana, ca să vă atragem atenţia! Nici măcar în treacăt Badea Cârţan nu mai e pomenit în manualele de şcoală. Peste câţiva ani, numele său va suna penibil, ca un Gigi Duru sau un Fane Macaroană, cui îi zici de el îţi va reproşa că-l faci ghiolban, asta o să se ştie de Badea Cârţan cam pe când în manualele de gimnaziu vom citi pesemne de romanul Laurei Andreşan.
Şi ar fi tare păcat. Despre omul Noica, iar nu despre filozof, vă vom povesti apoi, căci după moartea lui, Păltinişul a rămas doar un sat cu telescaun, cu multe vile rămase neterminate pe motiv de criză, dar fără suflet. Răşinarii lui Cioran au multe de spus, dar şi multe de ascuns.
O să aflaţi dacă locuitorii singurului sat din România cu tramvai se mândresc cu fiul lor cel teribil şi exilat, ori cu brânza în coajă de brad, şi o să dăm mărturie despre neegalatele întâlniri ale unor spirite scânteietoare. Care au fost. Şederea noastră în inima Ardealului o să vă facă, sperăm, un pic curioşi să deschideţi nişte cărţi până acum neglijate, o să vă dea poate nişte idei despre cum să-ţi faci un conce-diu reuşit, o să vă facă să preţuiţi mai mult libertatea de a alege, altcândva refuzată celor mai mulţi.
Aflaţi la Sibiu, am fost martorii întâlnirii landlerilor, exilaţi în Transilvania pe vremea Mariei Tereza. Astăzi vă vom povesti despre urmaşii lor, spre a da pildă de cum este în stare să conserve un dialect, o credinţă şi o tradiţie, de sute de ani, o comunitate de numai 200 de oameni.
![4990-94994-08.jpg 4990-94994-08.jpg](/usr/imagini/4990-94994-08.jpg)
Click pentru a mari imaginea