STIINTA
Fragmentele de nave spatiale explodate, rachetele iesite din uz, carburantii si alte dispozitive distruse tind sa transforme orbita Pamantului
intr-o imensa "groapa" de
gunoi. O "groapa" in care bucatile de metal circula
brownian, lovindu-se, uneori, intre ele.
LUIZA LUPU
![](/modules/pnCPG/coppermine/albums/userpics/10001/Untitled-17%7E17.gif%20)
In decembrie anul trecut, specialistii NASA au identificat nu mai putin de 9.233 de obiecte suficient de mari ca sa poata fi recunoscute si catalogate. Din acestea, 2.927 proveneau din utilitatile navelor, iar 6.306 - din structura lor. O "contributie" semnificativa la marirea reziduurilor cosmice o aduce orice obiect care explodeaza, fie ca este lansat de pe Pamant sau nu. Majoritatea deseurilor produse de om sunt obiecte mai mici de zece centimetri, dar de obicei acestea nu sunt detectate de aparate. In privinta numarului, specialistii estimeaza ca obiectele mai mari de un centimetru sunt intre treizeci de mii si o suta de mii. Practic, singurul risc din spatiul cosmic este coliziunea dintre obiecte, care, in functie de dimensiunile acestora, pot provoca daune masive.
Cautam gunoieri pentru activitate in spatiu
Pentru unele misiuni spatiale, gunoiul cosmic a devenit o chestiune de siguranta, iar pe viitor, aceasta va impune masuri suplimentare de protectie, cu atat mai mult cu cat cantitatea de deseuri cosmice provenite de pe urma activitatii umane este in continua crestere. Daca aceste practici nu vor fi schimbate, fireste ca va veni o vreme in care coliziunea Pamantului cu obiecte produse chiar de el va deveni inevitabila, iar efectele - cu neputinta de prezis.
Prin urmare, actiunile de inlaturare a deseurilor din spatiu vor deveni obiectivul principal al misiunilor spatiale. Din cele 11.792 de tone de gunoi cosmic estimate de specialisti ca exista pe orbita terestra, cel putin doua tone ar supravietui activitatilor de igienizare. Puse cap la cap, deseurile ar acoperi, in lungime, o mie doua sute douazeci de kilometri. In anul 2020, riscul pentru populatia terestra ar fi de 1:250, cifra care depaseste standardele de siguranta ale NASA.
De pe Pamant vine si pe Pamant se va intoarce
Vorbim, deci, de un gunoi de clasa, vorbim de un gunoi high-tech, vorbim, daca vreti, de un gunoi nobil. Centrul pentru Studiul Deseurilor Orbitale din cadrul Corporatiei Aerospatiale din El Segundo, California. Anul trecut, de exemplu, o relicva dintr-un motor de racheta, care cantarea aproape saptezeci de kilograme, a fost gasita in Argentina, langa San Roque. Piesa apartinuse unei rachete Delta 2 care fusese pusa pe orbita din octombrie 1993.
In mod asemanator, un fragment dintr-o sfera metalica a cazut in Brazilia. Ulterior, specialistii aveau sa identifice si sursa - o racheta Delta 2, Opportunity, care, un an mai devreme facuse parte din misiunea de explorare a planetei Marte.
Soarele, cel mai eficient gunoier
In concluzie, cum va arata "harta gunoiului cosmic" peste cativa ani? Specialistii NASA sunt de parere ca o parte semnificativa din deseuri nici macar nu a fost identificata, cu atat mai putin catalogata. Intre timp, fragmente de rachete si de nave spatiale continua sa se stranga, incet, dar sigur. Vestea buna este ca o parte din aceste reziduuri sunt "reciclate" pe cale naturala, fie prin perturbarea curentilor, fie prin activitatea solara. In anii â90, de pilda, cand activitatea solara a fost intensa, specialistii au constatat o scadere semnificativa a cantitatii de gunoi spatial. Cu toate acestea, spun tot ei, ultima activitate solara intensa nu a avut aceleasi efecte asupra deseurilor cosmice.