Festivalul Naţional de Teatru (FNT), care se desfăşoară în aceste zile la Bucureşti, are de toate: spectacole multe, lansări de volume de specialitate, discuţii, care trezesc nedumeriri şi revolte (mai mult interioare).
Lumea ascultă, vede, mai puţin comentează cu voce tare. Ce rămâne? Teatrul! Mai bun sau mai rău...
O manifestare de amploarea unui festival cum este acesta provoacă întotdeauna nemulţumiri, fie din partea publicului, care se crede nedreptăţit când nu găseşte bilete la un spectacol pe care doreşte să-l vadă, fie din partea unor jurnalişti şi oameni de teatru, care ar avea ceva de comentat. Motive se găsesc.
SE VINDE, NU SE VINDE
Totuşi în festival, vedeta trebuie să fie, şi chiar este, spectacolul. Indiferent de faptul că o asemenea "vedetă" nu se comercializeză (nu este ca cea de la tv, când se pune în vânzare, în cele mai dese cazuri, nonvaloarea). Se merge pe o opţiune, cea a selecţionerului - asta e regula. El are pâinea şi cuţitul. Apoi depinde şi de "produsele" realizate, de oferta teatrului românesc pentru un maraton de zece zile, cât durează ediţia actuală a FNT. Ca un "bonus" (iată un termen caracteristic banului), se aduc de doi ani în Festivalul Naţional spectacole străine. Culmea culmilor, dar acestea nu sunt, pur şi simplu, comerciale, ci de artă.
Necomerciabili în sensul adevărat al cuvântului sunt Cehov şi Dostoievski, autorii pe care i-a adus publicului românesc în aceste zile unul dintre cei mai remarcabili creatori ai teatrului rus – Kama Ginkas. Trei seri consecutiv s-a jucat la balconul Teatrului "Ion Creangă" spectacolul montat la Teatrul "Noua generaţie" din Moscova, care îşi dedică producţiile în special publicului tânăr – "Călugărul negru". Este o senzaţională montare după povestirea omonimă a lui Cehov (scrisă la 1893), în care Ginkas îşi asumă libertatea deplină, dar fără ca să se îndepărteze de textul lui Cehov. Regizorul a ales să pună în scenă (acasă, la Moscova) acest text la balcon, alegerea nefiind întâmplătoare.
A găsit locul propice şi la Bucureşti – balconul Teatrului "Ion Creangă".
Scena pe care joacă, incredibil de real, interpreţii ruşi este construită la marginea balconului, în faţa publicului aflat aici. în spatele actorilor – un abis, întunecat, pe muchia căruia se derulează acţiunea.
E o stare ce induce îngrijorare, aproape frică, mai ales când actorul principal, Serghei Makoveţki, în rolul Magistrului, se balansează pe portiţa de la marginea scenei şi în cele din urmă cade, adică sare.
Ironia sorţii, dar Igor Iasulovici, interpretul Călugărului negru – personajul care apare în halucinaţiile Magistrului, – a căzut la propriu, în prima seară de spectacol (duminică), în momentul când apărea pe scena de jos a sălii, astfel alegându-se cu o fractură de claviculă.
CU UMĂRUL ÎN GHIPS
Uimitor, dar Iasulovici a jucat ulterior cu umărul în ghips. El va fi în scenă şi astăzi, şi mâine, în cea de-a doua montare a lui Ginkas, invitată la Bucureşti: "Un poem ridicol", după "Fraţii Karamazov" de Dostoievski, programat la Sala Mare a Teatrului Naţional. Critica din Rusia consideră acest spectacol "surprinzător, provocator şi foarte special". Este vorba de "Marele inchizitor", rol pe care îl realizează Iasulovici. Nu este ceva obişnuit, căci în Rusia textul a fost considerat numărul unu pentru "cugetul rus", fiind disputată astfel libertatea omului.
Spectacolul i-a adus regizorului, interpretului principal şi scenografului, Serghei Barhin, câte un premiu "Ceaika" (Pescăruşul) – mare distincţie pentru arta teatrală din această ţară.
Kama Ginkas însoţeşte trupa la Bucureşti. Cu prilejul invitaţiei sale, Editura UNITEXT (colecţia FNT) a scos volumul "Teatrul provocator. Kama Ginkas regizează" în care este vorba despre relaţia acestui creator rus de origine lituaniană, care lucrează în scenă numai texte clasice, şi criticul de teatru american John Freedman.
De notat că numărul lansărilor de carte în festival este mare, printre titlurile nou apărute numărându-se antologii de piese, colecţii şi serii de teatru, volumul "Spatele omului" de criticul George Banu, dar şi revista FNT Scena.ro.
DESPRE ŞTEFAN IORDACHE
În cadrul secţiunii "Conferinţe şi întâlniri", va avea loc duminică, la UNITER, ora 15:00, o discuţie intitulată "Ştefan Iordache: Pământul vieţii – Scândura scenei - Hrana vorbelor", care va fi moderată de criticul George Banu, profesor la Sorbona. Cu acest prilej va fi lansată cea de-a doua ediţie a volumului "Regele Scamator. Ştefan Iordache" de Ludmila Patlanjoglu. Este vorba de cartea de colecţie publicată de cotidianul Jurnalul Naţional şi Editura Curtea Veche.
Program
Programul FNT include astăzi spectacole care se joacă în mai multe spaţii: "Regina frumuseţii din Leenane" de Martin McDonagh, regia Andreea Vulpe, producţie a Teatrului din Ploieşti (Teatrul Odeon), "Macbeth" de Shakespeare, regizat de Mihai Măniuţiu la Naţionalul din Iaşi (Teatrul Naţional, în culisele Sălii Mari), "Capitalul de Karl Marx" de Helgard Haug şi Daniel Wetzel, Rimini Protokol din Berlin (Teatrul Ion Creangă), "Purificarea lui Constance Brown", regia James Yarker – Stan’s Cafe, Birmingham, Marea Britanie (Sala Dalles), "Hamlet" după Shakespeare, regizat de Radu Alexandru Nica la Teatrul din Sibiu (Opereta), "Hell" de Lolita Pille, montat de Chris Simion la Teatrul Underground din Bucureşti (Green Hours) şi "Coca Blues" de Ioan Peter, regia Cristian Ban - spectacol al Naţionalului din Timişoara (Teatrul de Comedie). Pe parcursul zilei au loc şi evenimente adiacente, printre care lansarea volumelor semnate de Alexander Hausvater: "Athenee Palace Hotel" şi "3x Hausvater" ("Decameronul", "Tovarăşul pionier", "Ultima mazurcă").
Actorii ruşi, Serghei Makoveţki şi Igor Iasulovici, joacă magistral în "Călugărul negru" de Cehov, spectacol ce poartă amprenta regizorului Kama Ginkas
Ken Reynolds